Jump to content

# Installation guide (Suomi)

22 languages

- العربية
- Български
- Català
- Čeština
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Español
- Français
- Magyar
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Polski
- Português
- Русский
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- 中文（简体）
- 中文（繁體）

From ArchWiki
Käännöksen tila: Tämä on käännetty artikkelista Installation guide. Viimeisin päiväys käännökselle on 30.11.2020. Voit auttaa synkronisoimaan tätä artikkelia englanninkielisen sivun kanssa, jos muutoksia on ilmennyt.

Tämä sivu on opas Arch Linuxin asentamiseen viralliselta levykuvalta live-ympäristöstä. Asennusmedia sisältää helppokäyttö ominaisuuksia, joita on himean kuvailtu sivulla Install Arch Linux with accessibility options. Muita asennustapoja löytyy täältä Category:Installation process.

Ennen asentamista on suotavaa lukea usein kysytyt kysymykset. Lue tällä sivulla käytettävistä käytännöistä sivulta Help:Reading (Suomi). Erityisesti, koodiesimerkeissä `kursivoidut` kohdat täytyy korvata manuaalisesti.

Tarkempia ohjeita varten lue vastaavat ArchWiki-artikkelit tai ohjelmien ohjekirjat, jotka molemmat on linkitetty tästä oppaasta. Interaktiiviseen apuun IRC-kanava ja foorumi on myös saatavilla.

Arch Linuxin pitäisi toimia millä tahansa x86_64-yhteensopivalla tietokoneella, jossa on vähintään 512 MiB keskusmuistia, vaikkakin muistia vaaditaan enemmän live järjestelmän käynnistämiseen. [1] Perusasennuksen pitäisi viedä alle 2 GiB levytilaa. Koska asennusprosessin pitää saada paketteja etävarastosta, tämä opas olettaa, että toimiva internet-yhteys on saatavilla.

## Ennen asennusta

### Asennusmedian lataaminen

Käy lataus sivulla ja, riippuen siitä miten halutaan järjestelmä käynnistää, lataa joko ISO-tiedosto tai netboot levykuva ja sitä vastaava GnuPG-allekirjoitus.

### Varmenna allekirjoitus

On suotavaa varmentaa levykuvan allekirjoitus ennen sen käyttöä, varsinkin kun käytetään HTTP-peiliä, missä lataukset ovat yleensä alttiita kaappauksille, joilla levitetään haitallisia levykuvia.

Järjestelmissä, joissa GnuPG on asennettuna, voidaan tämä tehdä lataamalla PGP-allekirjoitus (kohdasta Tarkistussummat lataus sivulla) ISO-hakemistoon, ja varmentamalla se komennolla:

    $ gpg --keyserver-options auto-key-retrieve --verify archlinux-version-x86_64.iso.sig

Vaihtoehtoisesti, olemassa olevasta Arch Linux -asennuksesta aja:

    $ pacman-key -v archlinux-versio-x86_64.iso.sig

Huomautus:

- Allekirjoitus itsessään voi olla peukaloitu jos se ladataan peilisivustolta, sen sijaan, että se ladattaisiin sivustolta archlinux.org kuten yllä. Tässä tapauksessa varmista, että julkinen avain, jota käytetään allekirjoituksen purkamiseen, on toisen luotettavan avaimen varmentama. Komento `gpg` tulostaa julkisen avaimen sormenjäljen.
- Toinen tapa varmentaa allekirjoituksen todenperäisyys on varmistaa, että julkisen avaimen sormenjälki on identtinen Arch Linux -kehittäjän kanssa, joka allekirjoitti ISO-tiedoston. Katso Wikipedia:Public-key cryptography lisää tietoa julkisella avaimella tehtävästä prosessista autentikoida avaimia.

### Valmistele asennusmedia

Levykuva voidaan tuoda kohdekoneelle USB-tikulla, optisella levyllä tai verkosta PXE:n avulla: seuraa sopivaa artikkelia omaa asennusmediaa varten valitusta levykuvasta.

### Käynnistä live-ympäristö

Huomautus: Arch Linux asennuslevykuvat eivät tue Secure Boottia. Secure Boot pitää ottaa käytöstä pois asennusmedian käynnistämistä varten. Jos näin halutaan, Secure Boot voidaan aktivoida uudestaan asennuksen jälkeen.

1. Nykyisen käynnistyslaitteen osoittaminen Arch-asennusmediaan saadaan yleensä painamalla näppäintä POST -vaiheen aikana, kuten aloitusnäytössä kerrotaan. Lue lisää emolevysi ohjekirjasta.
2. Kun asennusmedian alkulatausohjelma ilmestyy, valitse Arch Linux install medium ja paina `Enter` -näppäintä päästäksesi asennusympäristöön.

Vinkki: Asennusmedia käyttää systemd-boot käynnistämiseen UEFI tilassa ja syslinux käynnistämiseen BIOS tilassa. Katso README.bootparams luettelo käynnistysparametreista, ja packages.x86_64 luettelo mukana tulevista paketeista.

1. Sinut kirjataan ensimmäiseen virtuaalikonsoliin juurikäyttäjänä Zsh -kehotteeseen.

Jos haluat vaihtaa eri konsoliin - esimerkiksi tämän oppaan lukemista varten Lynx -sovelluksen avulla asennuksen rinnalla - käytä `Alt+nuoli` näppäimiä. Muokataksesi asetustiedostoja, mcedit(1), nano ja vim ovat saatavilla.

### Aseta näppäinasettelu

Oletus konsolin näppäinasettelu on US. Saatavilla olevat asettelut voidaan listata komennolla:

    # ls /usr/share/kbd/keymaps/**/*.map.gz

Muokataksesi asettelua lisää vastaava tiedostonimi loadkeys(1) -komennon perään, jättäen pois hakemistopolun ja tiedostoliitteen. Esimerkiksi asettaaksesi suomenkielisen näppäinasettelun:

    # loadkeys fi

Konsolifontit sijaitsevat hakemistossa `/usr/share/kbd/consolefonts/` ja ne voidaan samalla tavoin asettaa komennolla setfont(8).

### Varmista käynnistystila

Jos UEFI-tila on käytössä UEFI -emolevyllä, Archiso käynnistää Arch Linuxin sen mukaisesti ohjelmalla systemd-boot. Tämän varmistamiseksi listaa efivars -hakemisto:

    # ls /sys/firmware/efi/efivars

Jos yllä olevalla komennolla polku näkyy ilman virheitä, järjestelmä on käynnistynyt UEFI tilassa. Jos hakemistoa ei löydy, tietokone voi olla käynnistetty BIOS-tilassa (tai CSM-tilassa). Jos järjestelmä ei käynnistynyt odotetussa tilassa, lue emolevysi ohjekirjasta lisätietoja.

### Yhdistä internetiin

Käy läpi seuraavat vaiheet verkkoyhteyden luomiseksi live ympäristössä:

- Varmistetaan, että verkkokortti on listattu ja käytössä, esimerkiksi komennolla ip-link(8):

      # ip link

- Langalliselle yhteydelle, varmistetaan ettei verkkokortti ole estettynä komennolla rfkill.
- Yhdistetään verkkoon:
  - Ethernet—kaapeli kiinnitettynä.
  - Wi-Fi—todennetaan verkkoyhteys langattomaan verkkoon komennolla iwctl.
- Verkkoyhteyden konfigurointi:
  - DHCP: dynaamisen IP osoitteen ja DNS palvelimen osoittaminen (tulee systemd-networkd ja systemd-resolved) tulisi toimia suorilteen langallisille ja langattomille verkkokäyttöliittymille.
  - Staattinen IP osoite: katso Verkon konfigurointi#Staattinen IP osoite.
- Yhteys voidaan varmistaa ping -komennolla:

      # ping archlinux.org

Huomautus: Asennuslevykuvassa systemd-resolved, systemd-networkd sekä iwd on konfiguroitu ja aktivoitu valmiiksi. Tämä ei pidä paikkaansa asennetussa järjestelmässä.

### Päivitä järjestelmän kello

Käytä työkalua timedatectl(1) varmistamaan, että järjestelmän kello on oikeassa:

    # timedatectl set-ntp true

Tarkistaaksesi palvelun tilan, käytä `timedatectl status`.

### Osioi levyt

Kun live-järjestelmä tunnistaa lohkolaitteet, se liittää ne kuten `/dev/sda`, `/dev/nvme0n1` tai `/dev/mmcblk0`. Näiden laitteiden tunnistamiseen käytä työkalua lsblk tai fdisk.

    # fdisk -l

Jos tulos päättyy kirjaimiin `rom`, `loop` tai `airoot`, se voidaan jättää huomioimatta.

Seuraavat osiot ovat pakollisia valitulle laitteelle:

- Yksi osio juurihakemistolle `/`.
- Jos UEFI on käytössä, EFI-järjestelmäosio.

Jos haluat luoda pinottuja lohkolaitteita LVM:lle, järjestelmän salauksen tai RAID:n, tee se nyt.

#### Esimerkkikaaviot

BIOS ja MBR
Kiinnityskohta | Osio | Osion tyyppi | Suositeltava koko
--- | --- | --- | ---
`/mnt` | `/dev/sdX1` | Linux | Loput laitteesta
[SWAP] | `/dev/sdX2` | Linux swap -osio | Yli 512 MiB

UEFI ja GPT
Kiinnityskohta | Osio | Osion tyyppi | Suositeltava koko
--- | --- | --- | ---
`/mnt/boot` tai `/mnt/efi` | `/dev/sdX1` | EFI-järjestelmäosio | 260–512 MiB
`/mnt` | `/dev/sdX2` | Linux x86-64 -juuri (/) | Loput laitteesta
[SWAP] | `/dev/sdX3` | Linux swap -osio | Yli 512 MiB

Katso myös Partitioning#Example layouts.

Huomautus:

- Käytä työkalua fdisk tai parted osiointitaulukoiden muokkaamiseen, esimerkiksi `fdisk /dev/sdX`.
- Swap -osion sijasta voidaan käyttää swap-tiedostoa niissä tiedostojärjestelmissä, jotka sitä tukevat.
- Jos levy josta halutaan käynnistää sisältää jo EFI järjestelmän osion, älä luo toista, vaan käytä jo olemassa olevaa osiota sen sijaan.

### Alusta osiot

Kun osiot on luotu, jokainen osio täytyy alustaa sopivalla tiedostojärjestelmällä. Esimerkiksi jos juuriosio on `/dev/sdX1` ja se sisältää `ext4` -tiedostojärjestelmän, aja:

    # mkfs.ext4 /dev/sdX1

Jos loit osion swap-tilalle, valmistele se työkalulla mkswap:

    # mkswap /dev/sdX2

Katso artikkelista File systems#Create a file system lisätietoja.

Huomautus: Pinotuille lohkolaitteille, korvaa `/dev/*_partition` sopivalla lohkolaite polulla.

### Kiinnitä tiedostojärjestelmät

Kiinnitä tiedostojärjestelmä juuriosiolla kohtaan `/mnt`, esimerkiksi:

    # mount /dev/sdX1 /mnt

Luo loput kiinnityskohdat (kuten `/mnt/efi`) käyttäen mkdir(1) ja kiinnitä vastaavat osiot.

Jos loit swap osion, aktivoi se käyttäen swapon(8):

    # swapon /dev/sdX1

genfstab(8) myöhemmin tunnistaa kiinnitetyt tiedostojärjestelmät ja swap-tilan.

## Asentaminen

### Valitse peilit

Asennettavat paketit täytyy ladata peilipalvelimilta, jotka on määritetty tiedostossa `/etc/pacman.d/mirrorlist`. Live-järjestelmässä kaikki peilit on käytössä ja ne on järjestetty synkronointitilansa ja nopeutensa mukaan sillä hetkellä, kun levykuva luotiin.

Mitä korkeammalla peili on luettelossa, sitä suurempi prioriteetti sillä on, kun paketteja ladataan. Kannattaa muokata tiedostoa vastaavasti, ja siirtää maantieteellisesti lähimmät peilit luettelon alkuun, vaikka muutkin kriteerit tulee ottaa huomioon.

Tämä tiedosto kopioidaan myöhemmin uuteen järjestelmään työkalulla pacstrap, joten kannattaa muokata se nyt.

### Asenna välttämättömät paketit

Käytä pacstrap(8) -skriptiä base-paketin, Linux-kernelin ja yleisen laitteiston laiteohjelmiston asentamiseen:

    # pacstrap /mnt base linux linux-firmware

Vinkki: Voit korvata linux -paketin haluamallasi kernel-paketilla. Voit ohittaa kernelin tai laiteohjelmistopaketin asentamisen, jos tiedät mitä teet.

base-paketti ei sisällä kaikkia asennusympäristön paketteja, joten muiden pakettien asentaminen voi olla tarpeen täysin toimivan perusasennuksen saavuttamiseksi. Erityisesti harkitse seuraavien asentamista:

- käyttäjäympäristön työkalut järjestelmässä käytettävien tiedostojärjestelmien hallintaan,
- työkalut RAID- tai LVM-osioiden käyttämiseen,
- tietyt laiteohjelmistot niille laitteille, joita linux-firmware ei kata,
- ohjelmistot verkkoyhteyksille,
- tekstinmuokkain,
- paketit käyttöohjeiden lukemiseen man ja info -sivuilta: man-db, man-pages ja texinfo.

Asentaaksesi muita paketteja tai pakettiryhmiä, lisää pakettien nimet yllä olevan pacstrap-komennon loppuun (välilyönnillä erotettuna) tai käytä työkalua pacman kun olet chrootannut tiedostojärjestelmään. Vertailun vuoksi, live-ympäristössä saatavilla olevat paketit voi löytää osoitteesta packages.x86_64.

## Määritä järjestelmä

### Fstab

Luo fstab-tiedosto (käytä `-U` tai `-L` määrittämään UUID tai nimet, vastaavasti):

    # genfstab -U /mnt >> /mnt/etc/fstab

Tarkista syntyvä `/mnt/etc/fstab`-tiedosto ja muokkaa, jos jokin ei täsmää.

### Chroot

Vaihda juuri uuteen järjestelmään:

    # arch-chroot /mnt

### Aikavyöhyke

Aseta aikavyöhyke:

    # ln -sf /usr/share/zoneinfo/Alue/Kaupunki /etc/localtime

Aja hwclock(8) luodaksesi `/etc/adjtime` -tiedoston:

    # hwclock --systohc

Tämä komento olettaa, että emolevyn kello on asetettu UTC-aikaan. Katso System time#Time standard lisätietoja.

### Kieli

Muokkaa tiedostoa `/etc/locale.gen` ja poista kommentointi kohdasta `en_US.UTF-8 UTF-8` ja muista tarvittavista kielistä. Luo kielet ajamalla komento:

    # locale-gen

Luo locale.conf(5) -tiedosto, ja aseta `LANG` -muuttuja vastaavasti:

    /etc/locale.conf

    LANG=en_US.UTF-8

Jos muutit näppäinasettelua, tee muutoksista pysyvät tiedostolla vconsole.conf(5):

    /etc/vconsole.conf

    KEYMAP=fi

### Verkon määritys

Luo hostname-tiedosto:

    /etc/hostname

    koneennimi

Lisää täsmäävät kohdat tiedostoon hosts(5):

    /etc/hosts

    127.0.0.1	localhost
    ::1		localhost
    127.0.1.1	koneennimi.localdomain	koneennimi

Jos järjestelmällä on kiinteä IP-osoite, käytä sitä `127.0.1.1`:n sijaan.

Viimeistele verkon määritys juuri asennetulle ympäristölle asentamalla haluamasi verkonhallintatyökalut.

### Initramfs

Uuden initramfs -kuvan luominen ei yleensä ole välttämätöntä, koska mkinitcpio ajettiin kernel-paketin asentamisen yhteydessä työkalulla pacstrap.

LVM:ää, järjestelmän salausta tai RAID:ia varten muokkaa mkinitcpio.conf(5) -tiedostoa ja luo initramfs-kuva uudelleen:

    # mkinitcpio -P

### Juurikäyttäjän salasana

Aseta juurikäyttäjän salasana:

    # passwd

### Käynnistin

Valitse ja asenna Linux-tuettu käynnistin. Jos sinulla on Intel- tai AMD-prosessori, ota myös microcode-päivitykset käyttöön.

## Käynnistä uudelleen

Poistu chroot-ympäristöstä kirjoittamalla `exit` tai painamalla `Ctrl+d`.

Jos haluat, irrota kaikki osiot manuaalisesti `umount -R /mnt`: tämän avulla voidaan huomata jumiin jääneet osiot, ja löytämällä syy työkalulla fuser(1).

Lopuksi käynnistä tietokone uudelleen kirjoittamalla `reboot`: systemd irrottaa kaikki osiot. Muista poistaa asennusmedia ja sitten kirjaudu uuteen järjestelmään juurikäyttäjänä.

## Asennuksen jälkeen

Katso General recommendations järjestelmän hallintaan ja asennuksen jälkeisiin ohjeisiin (kuten graafisen käyttöliittymän, äänen tai kosketuslevyn määrittämiseen).

Katso List of applications luettelo sovelluksista, joista saatat olla kiinnostunut.

Category:

- Installation process (Suomi)